![Guardian: Ove snimke iz Izraela su lažne, evo o čemu se zapravo radi Guardian: Ove snimke iz Izraela su lažne, evo o čemu se zapravo radi](https://mojevijesti.ba/wp-content/uploads/2023/10/1697048777-Tan2023-10-0901103254_2-750x500-1.jpg)
![](https://www.haber.ba/wp-content/uploads/2023/10/1697048777-Tan2023-10-0901103254_2-750x500-1.jpg)
Video prikazuje malog dječaka u crnoj majici kako leži na tlu u lokvi krvi. Iznad njega je kamera, a u blizini muškarac izvikuje naredbe. Oko njega stoje dvojica muškaraca u tradicionalnim židovskim malim kapama, kao i muškarci u vojnim odorama koje podsjećaju na one izraelske vojske, prenosi Guardian.
Snimka je na X-u, ili Twitteru, pregledana oko 2 milijuna puta. Podijelio ju je verificirani korisnik uz objavu: “Ovaj video prikazuje kako Izrael pokušava stvoriti lažne snimke smrti.”
Ova snimka zapravo je materijal iz palestinskog kratkometražnog filma, Empty Place, koji govori o praznini koju su za sobom ostavili Palestinci izbjegli pred izraelskom okupacijom. Čini se da je nastao na TikToku, a potom pronašao put do X-a. Dok je originalna objava na TikToku sada nedostupna, video se na X-u nastavlja širiti.
Korisnik koji je prvi objavio video na toj platformi kasnije je priznao kako je moguće da je on izvučen iz konteksta.
Nije prvi slučaj
Ovo nije ni izbliza jedini takav slučaj. Otkad je Hamas u subotu pokrenuo napad na Izrael, X je preplavljen dezinformacijama koje pridonose rastu tenzija u čitavom svijetu. Ponekad se lažne informacije šire namjerno, a ponekad netko slučajno podijeli lažnu vijest vjerujući da je ona istinita.
Drugi video, koji je također nastao na TikToku, ali je sada tamo nedostupan, na X-u je pregledan dva milijuna puta. On prikazuje izraelske generale koje su oteti borci Hamasa. U stvarnosti, video je originalno objavio službeni YouTube kanal sigurnosne službe Azerbajdžana prošlog tjedna, a u njemu su prikazani uhićeni bivši čelnici vlade Nagorno-Karabaha.Lažni dokument koji sugerira da je Joe Biden dao 8 milijardi dolara vrijednu pomoć Izraelu prošlog tjedna se pojavio na X-u i prikupio 400.000 pregleda. Lažirani dokument zapravo je izmijenjena verzija dokumenta iz srpnja u kojem je predsjednik najavio 400 milijuna dolara vrijednu pomoć Ukrajini. Dokument koji bi odgovarao onom lažiranom ne postoji ni na društvenim mrežama ni na stranicama Bijele kuće, a administracija je za NBC potvrdila da je dokument lažan.
Rusija već dugo širi dezinformacije na X-u, a čini se kako pokušava iskoristiti i sukob između Izraela i Palestine. U ponedjeljak je bivši ruski predsjednik Dmitrij Medvedev, zamjenik predsjednika ruskog Vijeća sigurnosti, na X-u objavio: “Kompanjoni iz NATO-a, sada ste se zbilja uvalili, zar ne? Oružje koje ste dali nacističkom režimu u Ukrajini sada se aktivno koristi protiv Izraela.”
Još jedan video, koji navodno prikazuje Hamasove borce kako zahvaljuju Ukrajini na prodaji oružja koje planiraju koristiti protiv Izraela, objavljen je na računu na X-u povezanim s plaćeničkom skupinom Wagner. Otada je pregledan preko 300.000 puta, a dalje ga šire ekstremno desničarski profili iz SAD-a.
U veljači je generalni inspektor Pentagona izvijestio kako ne postoje dokazi da je oružje namijenjeno Ukrajini završilo u rukama trećih strana, a ukrajinske obavještajne službe ovaj tjedan su optužile Rusiju za davanje oružja koje su zaplijenili s bojišta u Ukrajini u ruke Hamasa kako bi potkopali podršku Kijevu.
Eliot Higgins, osnivač istraživačkog medija Bellingcat, također je upozorio na lažni video koji, tvrdeći da je s BBC-ja, govori o Bellingcatovoj istrazi koja pokazuje da je Ukrajina krijumčarila oružje Hamasu. Higgins kaže kako su taj video proširili ruski korisnici društvenih mreža, no dodaje kako je nejasno radi li se ovdje o organiziranoj kampanji ruske vlade ili spontanom pokušaju.
Musk pokrenuo lavinu
U središtu sve većih strahova oko lažnih vijesti izazvanih sukobom Izraela i Hamasa nalazi se Elon Musk, vlasnik X-a i samoprozvani “apsolutist slobode govora” koji se suočava sa sve snažnijim optužbama za širenje teorija zavjere i antisemitizma na svojoj platformi. On sve optužbe odbacuje.
Otkad je preuzeo i rebrendirao Twitter prošle godine, Musk je ukinuo vijeće povjerenja i sigurnosti koje je dotad postojalo na platformi, a bilo je zaduženo za moderiranje globalnog sadržaja i filtriranje govora mržnje i zlostavljanja. Kompanija je izjavila kako ima planove ponovno osnovati taj tim, no oni su zasad nejasni.
Tijekom prošle godine, Musk je otpustio dvojicu odgovornih za sigurnost i povjerenje na X-u, a trenutno je usred pravne bitke sa jednim od odgovornih za sprječavanje prijetnji na X-u, čije odgovornosti uključuju savjetovanje o “viziji i strategiji za moderiranje sadržaja.”
X je uveo program imena Community Notes, koji odgovornost za moderiranje sadržaja stavlja na leđa korisnika umjesto zaposlenih moderatora sadržaja.
Posljednjih tjedana Musk se suočava s kritikama za širenje antisemitskog sadržaja na platformi. Iako je u objavi rekao da “zagovara slobodu govora, no protivi se bilo kakvoj vrsti antisemitizma,” direktor Antidefamacijske lige Jonathan Greenblatt optužio ga je za “širenje” sadržaja koji objavljuju neonacisti. Udruga kaže kako je broj antisemitskih objava na X-u snažno porastao otkad je Musk kupio stranicu, zbog čega su pale i prijetnje tužbama.
Musk je također objavljivao sadržaj koji kritizira mađarsko-američkog biznismena i filantropa Georgea Sorosa, koji je stara meta za teoretičare zavjere.
U utorak je Europska komisija u pismu Elona Muska upozorila na navodne dezinformacije na X-u vezane uz napad Hamasa na Izrael, uključujući lažne vijesti i “stare slike izvučene iz konteksta.” Navodno X surađuje sa zahtjevima EU-a za pružanje informacija, no proći će još neko vrijeme prije nego Bruxelles poduzme daljnje korake.
Zamjenik direktora Amnesty Techa, Pat de Brun, rekao je: “Platforme društvenih mreža poput Mete ili X-a imaju jasne odgovornosti prema standardima međunarodnih ljudskih prava poput UN-ovih principa za biznis i ljudska prava, a te odgovornosti jačaju u vrijeme krize i sukoba.”
“Tvrtke iza društvenih mreža odgovorne su za identificiranje i efikasno reagiranje na rizike, kao i poduzimanje mjera kojima bi ograničili širenje štetnog sadržaja – budući da njihovo širenje može dovesti do kršenja ljudskih prava,” rekao je de Brun. “Ipak, prečesto velike tehnološke tvrtke ne odgovaraju na takve krize i dopuštaju širenje mržnje i dezinformacija.”