![Vrtići poskupljuju od 20 do 100 maraka, mnoga djeca ostaju neupisana Vrtići poskupljuju od 20 do 100 maraka, mnoga djeca ostaju neupisana](https://mojevijesti.ba/wp-content/uploads/2023/06/igraliste-ljuljacka-768x578.jpg)
U toku su upisi djece u novu vrtićku pedagošku godinu u Mostaru, a pored hroničnog nedostatka mjesta i činjenice da mnoga djeca ne stignu biti upisana, roditelji se ove godine suočavaju i s poskupljenjima od 20 pa sve do 100 maraka po programu.
Direktorica JU “Dječji vrtići” Mostar Danijela Kegelj kazala je kako će kod njih doći do poskupljenja od 20 maraka po programu s obzirom na to da Grad Mostar, kao osnivač, subvencionira njihov rad.
“Išli smo na najniže iznose kako bi se svima olakšalo. Cijena jaslica je trenutno 200 maraka, cjelodnevnog programa 170, poludnevnog 120, a igraoničnog u prosjeku 60 maraka. Sa septembrom će doći do poskupljenja od 20 maraka i nadamo se da to neće biti prevelik udar na roditelje. Nažalost, sve je poskupjelo, hrana također, što su uglavnom troškovi koji se nekako moraju nadoknaditi”, pojasnila je Kegelj.
Kada su u pitanju privatni vrtići, direktorica Dječjeg vrtića “Čudesna šuma” Ivana Brkljača Feni je kazala da se mjesečna cijena cjelodnevnog boravka djeteta u privatnim predškolskim ustanovama u Mostaru kreće između 250 i 300 maraka.
“Ukoliko Grad Mostar ili kanton ne budu imali sluha za sufinanciranje privatnog sektora, vjerovatno ćemo biti primorani na podizanje cijena kako bismo mogli nastaviti s radom. Zadnja izračunata ekonomska cijena od strane Grada iznosi 494 marke, te ćemo i mi morati ići ka toj cijeni kako bismo opstali”, pojasnila je ona.
Kako je Fena nesluženo saznala, jedan mostarski vrtić već je obavijestio roditelje da će cijena upisa od septembra porasti za 100 maraka, dok je prosječna mjesečna cijena tog vrtića dosad bila 200 maraka.
Duge liste čekanja
Pored poskupljenja, jedan od hroničnih problema u Mostaru je nedostatak mjesta u vrtićima zbog čega se mnoga djeca dugo nalaze na listama čekanja.
Direktorica Brkljača je naglasila kako su u vrtiću “Čudesna šuma” sva raspoloživa mjesta već popunjena za narednu pedagošku godinu te da je oko 40 djece ostalo na listi čekanja, što je, kako je navela, okvirna brojka koja se ponavlja iz godine u godinu.
S obzirom na taj problem, djeca koja nisu na listama čekanja teško da uopće mogu biti upisana u iduću pedagošku godinu. Direktorica JU “Dječji vrtići” Mostar Danijela Kegelj smatra da je riječ o infrastrukturnom problemu.
“Grade se naselja u kojima je predviđeno 400 ili 500 stambenih jedinica, a znamo da u nove stanove uglavnom idu mladi ljudi s malom djecom. Niko ne predvidi vrtić u tom naselju. Gradonačelnik Mostara i vijećnici zaista imaju puno razumijevanja i pokazali su dosta dobre volje. Gradit će se novi vrtići, a planiraju se i proširenja kapaciteta. Nadamo se da će u nekim godinama pred nama doći do ozbiljnijih promjena kad su u pitanju mjesta u vrtiću”, istaknula je ona.
Ukupno 11 slobodnih mjesta cjelodnevnog programa
Direktorica Kegelj je ponovila da Javna ustanova “Dječji vrtići” Mostar redovni upis obavlja u razdoblju od 15. do 20. juna. Kako je došlo do značajnijeg poskupljenja privatnih, Kegelj navodi da je ove godine veći pritisak na javne vrtiće.
U ukupno šest vrtića ove Javne ustanove, odnosno Radobolji, Mrvici, Kući od kamena, Suncu, Zvočiću i Rodoču, za iduću je pedagošku godinu dostupno 69 vrtićkih i 36 jasličkih mjesta. Od 69 vrtićkih, dostupno je tek 11 mjesta desetosatnog programa i 58 mjesta petosatnog programa.
“Iz godine u godinu imamo kroničan problem nedostatak mjesta. Povećali smo jednu jasličku skupinu, tako da smo sada u situaciji da imamo slobodnih jasličkih mjesta malo više nego vrtićkih jer su djeca iz jaslica produžila boravak u vrtiću. Kod nas preko 95 posto roditelja treba cjelodnevni program kojega je jako malo”, podvukla je ona.
Napominje da Grad Mostar stalno traga za rješenjem ponovivši da planiraju povećati kapacitete.
Nedostatak stručnog kadra
Kada je u pitanju proces upisa djece, jedina je novost u odnosu na prethodne godine da će prije upisa biti obavljen razgovor s roditeljima i djecom.
“Razlog je taj što nam se ‘papirnati’ dio nije pokazao iskrenim. Imamo djecu od 3 ili 4 godine koja bi trebala biti odviknuta od pelena, a nisu. Imamo djecu s razvojnim poteškoćama za koju se napiše da su uredne razvojne linije”, pojasnila je Kegelj.
Naglašava da nijedno dijete neće biti isključeno, ali da adekvatan boravak mogu pružiti samo određenom broju djece za koju mogu osigurati kvalitetnu stručnu pomoć.
“Nedostaje nam asistenata. Županija nam pruža malu pomoć zadnju godinu ili dvije, ali ni oni ne mogu imati na raspolaganju sav kadar koji je nama potreban”, zaključila je direktorica Kegelj.